2008 a Biblia éve. Megjelent a Biblia Manga. Jelentőségéről körülbelül ezzel el is mondtunk mindent. A multikulti maga, amikor két Londonban élő fekete srác a zsidó-keresztény hagyomány és a japán popkultúra összeházasításán fáradozik.
A multikulti maga, amikor két Londonban élő fekete srác a zsidó-keresztény hagyomány és a japán popkultúra összeházasításán fáradozik. A manga alkotói médium szerepet szánnak alkotásuknak, remélik, sokan kézbeveszik a Szent könyvet a képregényük hatására. Kétlem!: aki istenek, a zsidó történelem, törvénykezés és hagyományok, netán a keresztény mitológia iránt érdeklődik, nem valószínű, hogy a manga olvasásával alapozná meg e tudását. Viszont a manga-olvasók körében is kevés lehet azok száma, akik Sikuék műve alapján kedvet éreznének a bibliofiliához. Akárhogy is, valószínűleg mégis lesz egy vékony olvasói réteg, akik a rajzolt oldalakon mellékelt szövegdobozok útmutatása alapján fellapozzák a katolikus vagy a protestáns bibliát, s felfrissítik emlékezetüket, összehasonlítják a verziókat, netán el is olvassák az adott passzusokat.
De most maradjunk tárgyunknál, mely valami fura elgondolást követően ritka gyenge, lila-ködös borítóval bír, amely a Dávid és Góliát párviadalt ábrázolná, amely nyilván az Ószövetség és Újszövetség könyveiből a legkitüntetettebb történet. De az vesse rá az első követ, aki maga nem követett el még hibát.
A kiadvány hangsúlyozza feldolgozás, interpretatív mivoltát, tehát pusztán egyfajta értelmezésként kell tekinteni rá. (Én például, szívesen megtekintenék más manga-interpretációkat is.) Igaz, hogy az Ószövetségi sztori izgalmasabb (akciódúsabb) és tetemesebb is szövegileg, mégis feltűnő az a szerkezeti felépítés, miszerint a kiadvány egynegyedét teszi csak ki az evangéliumok és az apostolok cselekedeteinek, levelezésének és János látomásainak rajzba álmodása. Pedig maga ez utóbbi megért volna külön egy misét! Ráadásul a magyar kiadás nem a teljes verziót közli, ahogy az angol kiadásokban is vannak eltérő változatok: a teljes feldolgozottságtól a rövidtettekig. Milyen fura, hogy pl. Eszter könyve kimaradt, míg mondjuk Dávid 18. zsoltárja bekerült. Van vajon teljes manga-változata a zsoltároknak?
A manga-alkotók nem voltak valami merészek, persze ha lettek volna, akkor az apanázs és az egyházi támogatás is elúszott volna (lásd Biblia éve). Például a Bibliában szereplő nagyszámú szexjelenet finoman árnyékba (satírozásba) merült, ellenben a vérengzések, gyilkolászások kellő számban jelen vannak. De nem is ez a fő kifogásom, nem kell biblia-pornó, főleg mangásítva, elég azt hozzágondolni (lásd Lót és lányai), hanem a nyelvi összetettsége. A magyar fordítók igyekeztek a hűség nem túl könnyű feladatának eleget tenni, hol parafrazálják, hol szó szerint idézik, hol a katolikus, hol a Károli fordítást, ahogy az angol nyelvű szöveg is több bibliafordítást hasznosít (pl. Jakab korabelit). Ellenben némi ? nem! ?, jelentékeny regiszter-hullámzás tapasztalható, mintha nem tudták volna eldönteni az alkotók, hogy kinek és hogyan is szóljon a művük. Az emelkedettebb, irodalmibb szóhasználat mellett jelen van a (nem a Bibliából idézett) szleng, jassznyelv, gettó-szólam (király, tesó, stb.), s ez utóbbiak teszik élettel telivé, érdekessé a már untig ismert és ismételt történetet. Amíg a képi világ jobbára elég silány, legalábbis nem igazán bűvölt el, fogott meg (a Füles régi számainak fekete-fehér alakzataiban több élet volt, mint ezekben a légypiszokszerű figurákban), addig a nyelvi tér állandó izgalmat kívánt volna. Kár, hogy nem tudták ezt az alkotók beteljesíteni, fontosabb volt számukra a ?szöveghűség?, mint a művészi hűség. Tényleg, sajnálatos!
Azért így is vannak pozitív kezdeményezések, például, hogy Mózes első öt könyvét maga a szerző meséli el rabbinikus módon (retrospektíve) visszafelé tekintve az időben, még akkor is, ha nem is volt idő. Többször a képkockákba kerülnek anakronisztikus képi elemek, pl. Jób történetében (67. oldal), vagy a Jézus példázatában a könyörtelen szolgálóról (161. oldal) vagy a sátáni megkísértésnél (151. oldal). A legviccesebb két oldalt Jónás története inspirálta (126-127. oldalak), itt a minimalisztikusan színre vitt történet kellő iróniával figurázza ki ezt a kopasznak és szangvinisztikusnak ábrázolt krapekot, aki később majd Pinokkióként tűnik fel a fikciók tengerén (nem ebben a mangában).
Szívesen vettem volna néhány apokrif irat mangásitását is, de nem kizárt, hogy a mangAttack következő támadásai során erre is sor kerül majd.
A jóérzésű és művelt közönség jobban jár, ha a mellékletként csatolt szerzői utószót olvasásra sem méltatja, tipikus esete annak, amikor a szerző félreérti, félreértelmezi saját művét, annak jelentését és jelentőségét.
Most már ilyenünk is van, örvendünk! Jöhet a végítélet!
Forrás: kulturpart.hu/Horner Péter
Ki tudna többet a visszautasíthatatlan bókokról és a szerelmes lélek rejtelmeiről, mint Petőfi Sándor? Minek nevezzelek? - kérdi, és szerelmes tekintetével bebarangolja csodálata tárgyát....
|
Voltak, akik megsértődtek, és voltak, akik a pályatárs elismerését látták abban, amikor Karinthy Frigyes 1912-ben irodalmi karikatúrát rajzolt róluk. ,,Babits Bihály" versei, vagy az Ady költészetét...
|
,,Iszonyúan magyar" - írta saját művéről Móricz, és (újra)olvasva az Úri murit, nem kételkedhetünk abban, hogy megállapítása a mai napig kísért. A közel száz éve született mű vaskos...
|
,,Szeretném, ha szeretnének" - mondja, kéri, könyörgi egy költői hang, ami hamisítatlanul adys. Meglepő, de Ady Endre akkor írta e sorokat, amikor végre elismert, sokak által megbecsült (és...
|
,,Az él igazán, aki másért él"
Timár Virgil vidéki gimnáziumban oktató, tudós szerzetestanár, aki felfigyel a tehetséges, okos Vágner Pista nevű fiúra. A csillogó szemű diák csüng tanára szavain, és amikor Pista anyja...
|
Fordította: Szieberth Ádám
Mennyi minden történhet egy hét alatt?
Richard Russo Pulitzer-díjas szerzőjének frenetikusan vicces regénye ifjabb Hank Devereaux életének egyetlen, balul elsült hetét követi végig.
Devereaux az angol tanszék kelletlen vezetője...
|
Caroline O'Donoghue
Fordította: Vándor Judit
Az egyetemista Rachel egy könyvesboltban dolgozik, itt találkozik Jamesszel, akivel rögtön megtalálják a közös hangot. A szikrázóan intelligens fiúval hamarosan lakótársak lesznek, és ezzel...
|
A halálnak van humorérzéke
Kár, hogy csak MOST kezdek rájönni, hogy alapjában véve jópofa nő lehetett az anyám.
KÁR, hogy csak most kezdem IRIGYELNI, amiért annyira BÁTRAN élt, ahogyan én sose mertem. DE JÓ VOLNA ÚJRAKEZDENI,...
|
Balázs Béla, az elismert, sikerei csúcsán járó író egy éjszakai lokálban megismerkedik egy fiatal nővel, akinek nem tud ellenállni. A mindent elsöprő vonzalom hatására a meggyőződéses...
|