Már 1981-ben pontosan leírták a Magyar Gárda kialakulásának lépéseit ? állítja a Hullám című könyv fordítója. A megtörtént különös pedagógiai kísérletet feldolgozó regényből készült filmet a jövő héten mutatják be a magyar mozik.
Csak szociálpszichológus ne legyen a kormányfő 1967-ben egy kaliforniai történelemtanár, Ron Jones kísérletet vezényelt le a Palo Altó-i Cubberley Gimnázium egyik osztályával. A nemzeti szocializmusról tartott előadása során az egyik diákja olyan kérdéseket vetett fel, amelyekre nem tudott válaszolni: ?Hogy volt képes a német nép ignorálni a zsidó emberek lemészárlását? Hogy voltak képesek a városlakók, vasutasok, tanárok, doktorok azt állítani, hogy semmit se tudnak a koncentrációs táborokról és a tömeges mészárlásokról? Hogy tudták azt mondani azok az emberek, akiknek a zsidó szomszédjai, sőt barátai voltak, hogy nem voltak ott, amikor ezek a dolgok történetek??
Jones válasz helyett egy kísérletbe kezdett a diákjaival. Létrehozott egy szigorú szabályokra épülő rezsimet az osztályban, amely korlátozta a tanulók szabadságát és egységbe tömörítette őket. A mozgalomnak a Harmadik hullám nevet adta. A diákok örömmel vállalták a feladattal járó elkötelezettséget. A kísérlet, amely eredetileg csak egy napig tartott volna, hamarosan az egész iskolában teret hódított. A kívülállókat kiközösítették, a tagok elkezdtek kémkedni egymás után, s azokat a diákokat, akik megtagadták a részvételt, megverték. Az ötödik napon Ron Jones kénytelen volt leállítani a mozgalmat.
Gárdaalakulás lépésről lépésre
Ezt a döbbenetes eredménnyel záródott kísérletet dolgozza fel a most moziba kerülő A Hullám című film, amely egy újabb csavart tesz a történetbe: az amerikai kisvárosi miliőből átteszi azt a ma Németországába. A gimnázium tanára itt alakít ki egy mikrofasizmust. A film németországi sikerére jellemző, hogy a bemutató hétvégéjén már a film a költségvetésének több mint felét visszahozta.
A történetet egyébként először 1972-ben maga a kísérletvezető írta meg Harmadik Hullám címmel, ebből tévéfilm is készült 1981-ben. E film alapján készült el Todd Strasser A Hullám című ifjúsági regénye, amely néhány hete jelent meg magyarul.
A szerző a nyolcvanas évek elején lépésről lépésre leírja azt, hogy fog a Magyar Gárda megalakulni 2007-ben ? von párhuzamot a mai magyar politikával Láng András, a könyv fordítója. Strasser pontosan megfogalmazza azokat a jegyeket, identifikációs eszközöket ? köszöntés, egyenruha, logó, jelmondatok -, amelyek a Magyar Gárda, vagy egy ahhoz hasonló szerveződés létrejöttéhez szükségesek. Láng a FigyelőNetnek kifejtette, hogy a kísérletben elhangzó jelmondatok szinte szóról szóra megegyeznek a Magyar Gárda jelmondataival.
Regényesített változat
Nagyon jellemző az ilyen típusú szervezetekre a többiek először kedves, majd később erőteljes, még később erőszakos verbuválása a mozgalomba. A gárdához hasonló szervezetek, valamint a valamikori Nemzetiszocialista Párt, vagy a Hitlerjugend fontos ismérve volt az a fajta elitista életérzés, amely alapján kirekesztik a mozgalmon kívül állókat. Akárcsak a Hullám tagjai.
Láng a fordítás során többször beszélt Tod Strasserrel, aki saját elmondása alapján nem tett hozzá és nem ferdített el semmit az eredeti 1969-es kísérletből. Persze a regény egy irodalmi alkotás, dramaturgiailag Strasser egy kicsit besegített, hogy gördülékenyebb legyen a történet. A könyv fordítója elismeri, hogy az amerikai ifjúsági regénynek megírt történet irodalmilag egy kissé elnagyolt, főleg ami a regény zárását illeti, de maga a sztori kárpótolja az olvasót.
A Hullám című film viszont kiváló feldolgozás. Természetesen itt is élt a rendező a filmes dramaturgia eszköztárával, de ez még jobban megerősíti a sztori mondanivalóját. Hátborzongatóan életszerű szereplőket találtak a diákok megformálására, és a ?vezér?, a tanár szerepére is.
Kezdetben minden rendben
Megdöbbentő, hogy a kísérlet kezdetben milyen látványosan pozitív irányba mozdította el az osztály életét. A diákok, akik rendetlen, elkényeztetett középosztálybeli német gyerekek, egyszerre csak elkezdenek viselkedni. Felállnak, ha felszólítja a tanár őket, tisztességesen válaszolnak. Olyanfajta motiváltság üti fel a fejét, aminek eredményeképp elkezdenek jobban tanulni, részt vesznek a közösségi életben, a sportolók jobb eredményeket érnek el. Kialakul a csapatszellem. Az ember a filmet nézve (vagy a könyvet olvasva) azon kezd gondolkodni, mi ebben a rossz. Pedagógusok álma egy ilyen osztályközösség.
Ezek a pozitív folyamatok egy ponton azonban nagyon rossz felé fordulnak. Láng szerint a fordulat ott következik be, amikor a Hullám tagjai elkezdik magukat magasabb rendűnek érezni a többieknél. Elkezdik lenézni az általuk gyávának minősített társaikat, akik nem hajlandók csatlakozni a mozgalomhoz. Először kevésbé, aztán egyre erőszakosabban ?téríteni? kezdenek a hullámosok. Egy idő után ez a dolog elszabadul, és nemcsak a diákokban, hanem a tanárban is. Megtetszik neki a vezérszerep, kicsúszik a kezéből az irányítás. Végül az ő fejét is ?víz alá kell tartaniuk? egyes diákoknak és a feleségének, hogy visszatérjen a realitásokhoz.
A könyv végén minden jóra fordul, a diákok megértik, hogy a kísérlet áldozatául estek, mindenki szépen hazamegy, az élet megy tovább. A film tragédiába fordul, elviszik a tanárt, aki a rendőrautóban döbben rá, hogy mit tett, majd belenéz a kamerába. A tekintete azt sugallja: mindez bárkivel, bármikor megeshet.
Forrás: fn.hu
Ki tudna többet a visszautasíthatatlan bókokról és a szerelmes lélek rejtelmeiről, mint Petőfi Sándor? Minek nevezzelek? - kérdi, és szerelmes tekintetével bebarangolja csodálata tárgyát....
|
Voltak, akik megsértődtek, és voltak, akik a pályatárs elismerését látták abban, amikor Karinthy Frigyes 1912-ben irodalmi karikatúrát rajzolt róluk. ,,Babits Bihály" versei, vagy az Ady költészetét...
|
,,Iszonyúan magyar" - írta saját művéről Móricz, és (újra)olvasva az Úri murit, nem kételkedhetünk abban, hogy megállapítása a mai napig kísért. A közel száz éve született mű vaskos...
|
,,Szeretném, ha szeretnének" - mondja, kéri, könyörgi egy költői hang, ami hamisítatlanul adys. Meglepő, de Ady Endre akkor írta e sorokat, amikor végre elismert, sokak által megbecsült (és...
|
,,Az él igazán, aki másért él"
Timár Virgil vidéki gimnáziumban oktató, tudós szerzetestanár, aki felfigyel a tehetséges, okos Vágner Pista nevű fiúra. A csillogó szemű diák csüng tanára szavain, és amikor Pista anyja...
|
Fordította: Szieberth Ádám
Mennyi minden történhet egy hét alatt?
Richard Russo Pulitzer-díjas szerzőjének frenetikusan vicces regénye ifjabb Hank Devereaux életének egyetlen, balul elsült hetét követi végig.
Devereaux az angol tanszék kelletlen vezetője...
|
Caroline O'Donoghue
Fordította: Vándor Judit
Az egyetemista Rachel egy könyvesboltban dolgozik, itt találkozik Jamesszel, akivel rögtön megtalálják a közös hangot. A szikrázóan intelligens fiúval hamarosan lakótársak lesznek, és ezzel...
|
A halálnak van humorérzéke
Kár, hogy csak MOST kezdek rájönni, hogy alapjában véve jópofa nő lehetett az anyám.
KÁR, hogy csak most kezdem IRIGYELNI, amiért annyira BÁTRAN élt, ahogyan én sose mertem. DE JÓ VOLNA ÚJRAKEZDENI,...
|
Balázs Béla, az elismert, sikerei csúcsán járó író egy éjszakai lokálban megismerkedik egy fiatal nővel, akinek nem tud ellenállni. A mindent elsöprő vonzalom hatására a meggyőződéses...
|