Gabi Gleichmann az 1980-as és 1990-es években a svéd kulturális élet markáns személyisége volt, majd visszavonult a nyilvánosság elől. Most szépíróként debütál, monumentális regényében egy zsidó család történetét követi ezer éven át.
Hova a bánatba tűnt ez a Gabi Gleichmann, az irodalmár és kritikus, aki jó nevű újságíróként ficánkolt a hangadó skandináv lapoknál az 1980-as és 1990-es években? Hova tűnt ez a sziporkázó tollú, humanista elkötelezettségű férfi? Gabi olvasott és világlátott ember volt, világhírű írókkal barátkozott, szerkesztette az Expressen kulturális rovatát, és ő volt a svéd PEN elnöke. Gabi volt az, aki kijárta Svédországban a menedékjogot a halálos fenyegetésben élő, Iszlámmal szemben kritikus bangladesi írónak, Taslima Nasreennek, és Gabi volt az, aki hajba kapott Jan Myrdal írókollégájával, aki megértéssel viseltetett Khomeini iránt, amikor az kimondta a fatvát Salman Rushdie-ra. És Gabi volt az, aki felvállalta a konfrontációt Jostein Gaarder norvég íróval, amikor Gaarder Izrael államnak a megszűnését követelte.
De utána ez a szemüveges és végletekig tar férfi eltűnt a színről. Hacsak az embernek nincs tudomása az igényes fordításirodalomban utazó parányi norvég könyvkiadóról, az Agoráról, amely mögött a kiadóvá avanzsált Gabi áll, aki időközben Norvégiába nősült, és Oslóba költözött. De akkor is... mi a magyarázata ennek az eltűnésnek?
- Háztartásbeli férj voltam, pelenkáztam – meséli Gabi Gleichmann. A pelenkázás ráadásul hozzájárult Gabi írói karrierjéhez:
- Egy kiadóvezető kollégám, William Nygaard kérdezte, mivel foglalkozom mostanában. A gyerekeim már nagyok voltak ahhoz, hogy a pelenkázás hihető válasz legyen, így azt találtam mondani, hogy egy regényt bütykölök. Ó, nagyon szívesen elolvasnám a kéziratot, lehet, hogy kiadjuk, mondta Nygaard. Nem volt menekvés.
Bestseller-gyanús
Most adják ki dán fordításban az első regényét, amely egy zsidó család ezer évnyi európai kultúrtörténeten átívelő krónikája, ezért tartózkodik Gabi Gleichmann Koppenhágában. A könyv szembetűnően vaskos (több mint 700 oldal), és 12 ország rangos könyvkiadói versengtek a sikergyanús kéziratért még a norvégiai megjelenés előtt. Örülhet a veszteséges Agora kiadó. Ugyanis Gabi minden jogdíjat, amit A halhatatlanság elixírjéért kap, újabb világirodalmi művek lefordításába akarja fektetni.
De sokkal több húzódik a regény mögött egyetlen anekdotánál. Hogy megértsük a mélyen személyes indíttatást, tudni kell, hogy Gabi 1954-ben született Budapesten, magyar zsidó holokauszt túlélők fiaként, és családjának nagy részét elnyelték a náci haláltáborok krematóriumai. A könyv ajándék a gyerekei számára, így próbálja feleleveníteni az ősöket, akikről történelmi nyom alig akad. A náci megsemmisítő gépezet semmit sem kímélt. Gabi a magyarországi gyerekkorára azonban emlékszik.
Pelenkák és könyvek
- Hatással volt rám olyan országban felnőni, ahol a közbeszédben minden hazugságokra épült. Gyorsan megtanultam értelmezni és keresni az igazságot, amit a cenzúra alulfizetett közalkalmazottai a szépirodalomban átengedtek a szűrőn. Ily módon a totalitárius diktatúrának köszönhetem az irodalomszeretetemet.
Gabi szülei diplomaták voltak, és az 1968-as Prágai tavasz eltiprása után úgy döntöttek, Stockholmban maradnak. Gabi fiatalon filozófiát tanult, az etika és az erkölcs foglalkoztatta, különösen a francia zsidó filozófus, Emmanuel Lévinas munkája a Másik arcáról. A kor szelleme azonban balos volt, és a morálfilozófiát ”polgárinak” tartották. Jött az új pálya, a kulturális újságírás. Miért szakadt hirtelen félbe a ragyogó karrier?
– Egy nap már nehezen tudtam tükörbe nézni. Az életem felszínessé vált. Rohantam reptérről reptérre, és a hektikus újságírói feladatok között és a csábító ajánlatok özönében soha nem volt időm elmélyülni, nem volt időm rendesen könyveket olvasni.
Gabi búcsút intett a publicisztika világának, és belevetette magát a gyereknevelésbe és a világirodalom akadálytalan élvezetébe.
– Sokat lehet tanulni abból, ahogy a gyerekek belefeledkeznek a játékba. A gyerekeimtől tanultam meg, hogy képzeletben minden lehetséges. Ott az ember azzá lehet, akinek lennie kéne.
A kalandnak és a fantáziának nagy szerep jutott Gabi legfontosabb irodalmi eszményképeiben.
– Az Ezeregyéjszaka meséit olvasni megvilágosodás volt a szürke szocializmusban. Színek, illatok, varázslat, egész életemen végigkísértek. A regényem a gyermektelen Ari Spinozáról szól, aki 1999-ben haldoklik Oslóban. Akárcsak Seherezádé, újabb és újabb történetekkel késlelteti a halált, bár az én elbeszélőm a saját és egész családjának a múltját menti meg. Ugyanis vele a család is kihal. A halhatatlanság elixírje pont 1001 töredékből áll.
Mágikus realizmus
A közép-európai prózaművészet szereplői is megihlettek, mint például Josef K figurája Kafka Peréből.
– Josef K-t nem a személyes tulajdonságai miatt tartóztatják le, hanem mert ez a végzete. A zsidóknak is van végzetük. Ezért minden szereplő történelmi közegbe van beágyazva.
A Spinoza család 36 nemzedékén át (a 36 kabbalista varázsszám) vonulnak a nagyorrú figurák (a kampós zsidó orr sztereotípiája a könyvben szatirikus karikatúrává válik), akárcsak páratlan képességük arra, hogy történelmi fordulópontokban találják magukat, olyan kulcsfigurák közvetlen közelében, mint Voltaire, Herzl, Freud, Hitler és Sztálin.
A latin-amerikai mágikus realizmus hatása is nyilvánvaló, például a kronológia felrúgása terén.
– Ahogy Mario Vargas Llosa egyszer elmondta nekem Limában: Latin-Amerikában a népek történetének mi csak az európai, spanyol változatát ismerjük. Regényíróként 500 évnyi űrt kell kitöltenünk. Ezért ugrálnak a történeteink oda és vissza az időben.
A halhatatlanság elixírjében számos természetfölötti jelenséggel találkozhatunk: a 350 évig élő Salman, azaz a ”bolygó zsidó”, a feltámadt Mózes és a kőtáblái, egy spiritiszta médium, aki elhunyt rokonokkal társalog, és még sorolhatnánk.
Zsidó egyetemesség
A regény többszólamúsága Gabi életétől sem állt távol. Zsidó családi hátteréről a következőt mondja:
- Az én családomban mindenki egyszerre beszélt, és senki nem figyelt. Mint egy Woody Allen filmben. De a könyvben megjelenő Spinozák nem önéletrajzi ihletésűek. Kitalált figurák, egytől egyig. Ez a szépirodalom nagy szabadsága az újságírással szemben: szabad hazudni és kiagyalni.
A fel-felbukkanó zsidóüldözés megkerülhetetlen a könyvben. A spanyol inkvizíciótól a náci haláltáborokig. De a nem vallásos Gabi Gleichmann unja az antiszemitizmus jármát, amely akadályozza a zsidók történelmének a megértését.
– Az antiszemiták perverz emberek, a zsidók az áldozataik. Ezen kívül semmi közük nincs hozzájuk. Számomra a zsidó kultúra lényege, amit a nácik megpróbáltak eltörölni Európában, a mások iránti empátia. A zsidó humanizmus, Menschnek lenni. Az antiszemitizmus mások betegsége. Számomra a zsidóság alapja egy filozofikus állásfoglalás: Kozmopolitizmus és egyetemesség. Az én szememben a zsidóság hozzájárulása a világkultúrához az embertársaink tisztelete. Hogy képesek vagyunk együtt élni.
Niels Ivar Larsen
Forrás: INFORMATION.DK (2013. 02.11.)
http://www.information.dk/450780
Ki tudna többet a visszautasíthatatlan bókokról és a szerelmes lélek rejtelmeiről, mint Petőfi Sándor? Minek nevezzelek? - kérdi, és szerelmes tekintetével bebarangolja csodálata tárgyát....
|
Voltak, akik megsértődtek, és voltak, akik a pályatárs elismerését látták abban, amikor Karinthy Frigyes 1912-ben irodalmi karikatúrát rajzolt róluk. ,,Babits Bihály" versei, vagy az Ady költészetét...
|
,,Iszonyúan magyar" - írta saját művéről Móricz, és (újra)olvasva az Úri murit, nem kételkedhetünk abban, hogy megállapítása a mai napig kísért. A közel száz éve született mű vaskos...
|
,,Szeretném, ha szeretnének" - mondja, kéri, könyörgi egy költői hang, ami hamisítatlanul adys. Meglepő, de Ady Endre akkor írta e sorokat, amikor végre elismert, sokak által megbecsült (és...
|
,,Az él igazán, aki másért él"
Timár Virgil vidéki gimnáziumban oktató, tudós szerzetestanár, aki felfigyel a tehetséges, okos Vágner Pista nevű fiúra. A csillogó szemű diák csüng tanára szavain, és amikor Pista anyja...
|
Fordította: Szieberth Ádám
Mennyi minden történhet egy hét alatt?
Richard Russo Pulitzer-díjas szerzőjének frenetikusan vicces regénye ifjabb Hank Devereaux életének egyetlen, balul elsült hetét követi végig.
Devereaux az angol tanszék kelletlen vezetője...
|
Caroline O'Donoghue
Fordította: Vándor Judit
Az egyetemista Rachel egy könyvesboltban dolgozik, itt találkozik Jamesszel, akivel rögtön megtalálják a közös hangot. A szikrázóan intelligens fiúval hamarosan lakótársak lesznek, és ezzel...
|
A halálnak van humorérzéke
Kár, hogy csak MOST kezdek rájönni, hogy alapjában véve jópofa nő lehetett az anyám.
KÁR, hogy csak most kezdem IRIGYELNI, amiért annyira BÁTRAN élt, ahogyan én sose mertem. DE JÓ VOLNA ÚJRAKEZDENI,...
|
Balázs Béla, az elismert, sikerei csúcsán járó író egy éjszakai lokálban megismerkedik egy fiatal nővel, akinek nem tud ellenállni. A mindent elsöprő vonzalom hatására a meggyőződéses...
|