Gabi Gleichmann mesés és lebilincselő családi krónikát írt Európa és egy zsidó család vérzivataros történetéről.
Hosszú távon sem a vagyon sem a halhatatlanság nem tesz túl az emlékezés erején. Történelem nélkül semmik vagyunk, és csak a múltban felhalmozott tudás feldolgozása, összerakása, gondozása által van lehetőségünk a jövőben legyőzni az ostobaságot és a gonoszságot, csak így törekedhetünk méltóságra, igazságosságra és egy jobb világra.
Ez a lényege a mesés és nagyszabású családi krónikának – A halhatatlanság elixírjének – amely a XII. század Lisszabonjától vezeti el az olvasót Oslóba és 1999-be, és amely az emlékezés, a tudás és az elbeszélés művészete előtt hajt fejet. A regényt, amely a részben kitalált Spinoza család 36 nemzedékéből 17-et boncolgat, a svéd PEN egykori elnöke, Gabi Gleichmann írta, aki Magyarországon született, Svédországban nőtt fel, és ma Norvégiában él, ahol íróként és kritikusként dolgozik, és egy könyvkiadót vezet.
A könyv az európai történelmet veszi számba egy zsidó család humorosan megírt, mágikus realizmussal átszőtt krónikája segítségével, tele sikerekkel, kudarcokkal és titkokkal. Egy spanyol falucskában, Espinozában, a család ősapja, Baruch Halevi számára Mózes megnyilatkozik, és onnantól kezdve a családban az elsőszülött fiúknak féltve kell őrizniük egy becses tudást. Ami nem kevesebb, mint az örök élet receptje. Ha valaki nem tartja magát a parancshoz, a család kihal – és 1999-ben az utolsó Spinoza a halálos ágyán fekszik…
A középkorú, gyermektelen és gyógyíthatatlanul beteg Ari ezért úgy dönt, hogy leírja ősei történetét, ahogy azt gyerekkorában a nagyonnagybátyjától hallotta, és amit tud, hozzáolvas, nem utolsósorban a család bölcsességeit és emlékeit tartalmazó utazótáskából, amit nagyapja hagyott rá. Nem ragaszkodva az időrendhez, humorral és önkritikával elmeséli Baruch többé-kevésbé igaz történetét, aki a király udvari orvosa lesz Lisszabonban. A pozíció apáról fiúra száll nemzedékeken át, mígnem egy bizonyos Chaim Granadába költözik, és II. Muhammed szultán udvari orvosaként helyezkedik el, akit végül megmérgez.
A fiából, Moishéből, tanult kabbalista válik, és az ősrégi vallásos írásokban keresi a közös nevezőt, míg az ő fiát, Salmant, az élményei teszik bölccsé. Ő az egyetlen, aki nem tud ellenállni a csábításnak, és elkészíti a titkos elixírt, aminek következményeként több mint 350 évet él, mígnem az állandó bolyongásba belefáradva felkeresi legifjabb leszármazottját, és átadja neki a tudását, majd tudatosan a halál mellett dönt.
Közben váltják egymást a történelmi események, pogromok, inkvizíció, forradalmak és háborúk, és a Spinoza család különböző tagjai keresztezik az útját a kanos Voltaire-nek, a fiatal Robespierre-nek, két sakkozó zsarnoknak, akiknek neve Hitler és Sztálin, grófoknak, báróknak, kurváknak, zsebtolvajoknak. Még ha nem is felel meg minden a történelmi tényeknek – elvégre regényről van szó! – a hatszáz oldalnyi gyönyörű elbeszélés rálátást nyújt Európa és így az olvasó saját történelmére.
Szükségtelen ismétlések is találhatóak az időrendet szabadon kezelő narrációban, és a vége felé lankad a lendület, és az időskori pátosz szórakoztató stílusutánzata mintha kifújna. Ez azonban nem változtat azon, hogy egy erős, nagyszabású, remekül megírt történettel van dolgunk szépségről, ámításról, balgaságról, valamint a szó és az emlékezet erejéről.
Merete Reinholdt
Forrás: BERLINGSKE, Dánia (2013.02.09)
Ki tudna többet a visszautasíthatatlan bókokról és a szerelmes lélek rejtelmeiről, mint Petőfi Sándor? Minek nevezzelek? - kérdi, és szerelmes tekintetével bebarangolja csodálata tárgyát....
|
Voltak, akik megsértődtek, és voltak, akik a pályatárs elismerését látták abban, amikor Karinthy Frigyes 1912-ben irodalmi karikatúrát rajzolt róluk. ,,Babits Bihály" versei, vagy az Ady költészetét...
|
,,Iszonyúan magyar" - írta saját művéről Móricz, és (újra)olvasva az Úri murit, nem kételkedhetünk abban, hogy megállapítása a mai napig kísért. A közel száz éve született mű vaskos...
|
,,Szeretném, ha szeretnének" - mondja, kéri, könyörgi egy költői hang, ami hamisítatlanul adys. Meglepő, de Ady Endre akkor írta e sorokat, amikor végre elismert, sokak által megbecsült (és...
|
,,Az él igazán, aki másért él"
Timár Virgil vidéki gimnáziumban oktató, tudós szerzetestanár, aki felfigyel a tehetséges, okos Vágner Pista nevű fiúra. A csillogó szemű diák csüng tanára szavain, és amikor Pista anyja...
|
Fordította: Szieberth Ádám
Mennyi minden történhet egy hét alatt?
Richard Russo Pulitzer-díjas szerzőjének frenetikusan vicces regénye ifjabb Hank Devereaux életének egyetlen, balul elsült hetét követi végig.
Devereaux az angol tanszék kelletlen vezetője...
|
Caroline O'Donoghue
Fordította: Vándor Judit
Az egyetemista Rachel egy könyvesboltban dolgozik, itt találkozik Jamesszel, akivel rögtön megtalálják a közös hangot. A szikrázóan intelligens fiúval hamarosan lakótársak lesznek, és ezzel...
|
A halálnak van humorérzéke
Kár, hogy csak MOST kezdek rájönni, hogy alapjában véve jópofa nő lehetett az anyám.
KÁR, hogy csak most kezdem IRIGYELNI, amiért annyira BÁTRAN élt, ahogyan én sose mertem. DE JÓ VOLNA ÚJRAKEZDENI,...
|
Balázs Béla, az elismert, sikerei csúcsán járó író egy éjszakai lokálban megismerkedik egy fiatal nővel, akinek nem tud ellenállni. A mindent elsöprő vonzalom hatására a meggyőződéses...
|