Sok olvasó számára jelent vonzó érdekességet, hogy vajon a regényhősök valóságos személyek irodalmi lenyomatai-e, s ha igen, mennyire. Ezt az igényt igyekszik kielégíteni a szerző, Matt Bondurant a könyve epilógusában, hosszadalmasan sorolván, milyen szoros összefüggésben állnak szereplői egy hajdan volt bűnügyéivel, illetve hogy mennyire változtatta-dúsította a történetet fikciókkal. Mi sem természetesebb, mint hogy olyan szereplője is akad, aki az írói fantázia szülötte. Nem ilyen viszont Sherwood Anderson, amerikai újságíró-író, aki az eredeti történetről annak idején – 1935-ben – a sajtóban is írt, s aki e regénynek mindvégig szereplője, hiszen itt is a történetet igyekszik feltárni, kibogozni.
Bondurant neve nem ismeretlen a hazai olvasók előtt, hiszen ez már a második magyarra fordított regénye, amelyből film is készült. Ha bárki azt állítaná, hogy az író eleve a filmcsinálás lehetőségére sandítva írta meg terjedelmes regényét, aligha tudnék vitatkozni vele. A cselekményvezetés, a csúcsjelenetek előkészítése, a rövid elemek sorára – a remélt filmben snittekre – épülő szerkesztés éppúgy erre utal, mint a befejezés a bírósági tárgyalással. Jellegzetes hollywoodi rutinmunka, hogy a film utolsó tíz percében a főhős valamilyen demonstratív közegben, főként nagyobb létszámú sokaság előtt fejtheti ki frappánsan – és gyakran szentimentálisan – a nagybetűs igazságot, amely így a gyengébb felfogású nézők számára is könnyen érthető erkölcsi tananyaggá válik. Ebben a könyvben a törvényszéken történtek ugyan nem jelennek meg (csak az ítéletről tudósít), mégis itt ér véget a regény szereplőinek tulajdonképpeni története, itt csomózza le azokat a szálakat – például Sherwood Anderson regénybeli mozgását –, amelyek végighúzódtak a könyvön.
Tovább a teljes cikkhez!
Cserhalmi Imre
Forrás: Olvassbele.com (2013. 01. 04.)
Ki tudna többet a visszautasíthatatlan bókokról és a szerelmes lélek rejtelmeiről, mint Petőfi Sándor? Minek nevezzelek? - kérdi, és szerelmes tekintetével bebarangolja csodálata tárgyát....
|
Voltak, akik megsértődtek, és voltak, akik a pályatárs elismerését látták abban, amikor Karinthy Frigyes 1912-ben irodalmi karikatúrát rajzolt róluk. ,,Babits Bihály" versei, vagy az Ady költészetét...
|
,,Iszonyúan magyar" - írta saját művéről Móricz, és (újra)olvasva az Úri murit, nem kételkedhetünk abban, hogy megállapítása a mai napig kísért. A közel száz éve született mű vaskos...
|
,,Szeretném, ha szeretnének" - mondja, kéri, könyörgi egy költői hang, ami hamisítatlanul adys. Meglepő, de Ady Endre akkor írta e sorokat, amikor végre elismert, sokak által megbecsült (és...
|
,,Az él igazán, aki másért él"
Timár Virgil vidéki gimnáziumban oktató, tudós szerzetestanár, aki felfigyel a tehetséges, okos Vágner Pista nevű fiúra. A csillogó szemű diák csüng tanára szavain, és amikor Pista anyja...
|
Fordította: Szieberth Ádám
Mennyi minden történhet egy hét alatt?
Richard Russo Pulitzer-díjas szerzőjének frenetikusan vicces regénye ifjabb Hank Devereaux életének egyetlen, balul elsült hetét követi végig.
Devereaux az angol tanszék kelletlen vezetője...
|
Caroline O'Donoghue
Fordította: Vándor Judit
Az egyetemista Rachel egy könyvesboltban dolgozik, itt találkozik Jamesszel, akivel rögtön megtalálják a közös hangot. A szikrázóan intelligens fiúval hamarosan lakótársak lesznek, és ezzel...
|
A halálnak van humorérzéke
Kár, hogy csak MOST kezdek rájönni, hogy alapjában véve jópofa nő lehetett az anyám.
KÁR, hogy csak most kezdem IRIGYELNI, amiért annyira BÁTRAN élt, ahogyan én sose mertem. DE JÓ VOLNA ÚJRAKEZDENI,...
|
Balázs Béla, az elismert, sikerei csúcsán járó író egy éjszakai lokálban megismerkedik egy fiatal nővel, akinek nem tud ellenállni. A mindent elsöprő vonzalom hatására a meggyőződéses...
|