Sokan mondogatják (köztük jópár milliárdos), hogy az egyetem megöli a kreativitást, csak időhúzásra jó, és a diplomának semmi haszna a valódi életben. Mások azt mondják, tanulni jó, az egyetemek a tudás és a lehetőségek fellegvárai, a diploma pedig belépőt jelent a jobb életbe. A valóság nyilván itt is a kettő között van valahol, de a Facebook két alapítójának „szakításában” ez az alapvető felfogásbeli, életmódbeli különbség is szerepetjátszott. Legalábbis az Oscarokat és Golden Globe-okat arató film alapjául szolgáló könyv szerint.
Természetesen a Mark Zuckerberg ötletéről szóló könyv nagyon sok dologban eltér a filmtől – de ez jobbára csak a műfaji különbségekből adódik. A sztori részletei pontról pontra megegyeznek – ez már csak azért is természetes, hiszen mindkettő a valóságot igyekszik követni. Ben Mezrich, mielőtt hozzányúlt volna ehhez a kényesen aktuális témához, alaposan tájékozódott: interjúkat készített minden elérhető féllel, jegyzőkönyveket bogarászott, és ezek alapján a lehető legpontosabban igyekezett rekonstruálni a történetet – a film pedig az ő írását követte hűen. A különbségek éppen csak a hangsúlyokban vannak: a könyvben sokkal jobban meg lehet érteni a szereplők motivációit, változásait, azt, hogy mi játszódik le bennük – a filmben pedig sokkal érzékletesebben be lehetett mutatni a történéseket. Abban nem kellett hosszú soros leírásokat áldozni arra, hogy leírják, hogyan sütteti az arcát a monitorfényben a facebook csapata; elég volt pár snitt arról, hogyan folyik a munka a kollégiumi szobában, vagy hogyan pörög fel az élet ahogy gyűlnek a milliók, mindenki látta, miről van szó. Ugyanakkor, bár a filmben is jelen van, a könyvben még hangsúlyosabb a sztori egy háttérszereplője: a Harvard, és az egész amerikai elitegyetem-világ.
Mezrich pontosan tudja ebben az esetben is, miről ír: ő is a Harvardra járt. És lehet, hogy nem is teljesen szándékosan, de igen kedvezőtlen képet fest az USA nagynevű, híres egyetemeinek és az ott tanuló aranyifjaknak a világáról. Részben egyébként ez lehet az oka a könyv (és a film) hatalmas sikerének: mindenki kíváncsi, hogyan élnek azok az irigyelt kiválasztottak, akik az elitegyetemi élet zárt paradicsomában töltik mindennapjaikat.
Már a filmben is feltűnő volt, hogy mennyire hímsoviniszta egy környezet ez: hőseink között egyáltalán nem fordul elő nő, a lányok alárendeltek, és gyakorlatilag csak a szex miatt tűnnek fel az egyetemen, a kollégiumokban. A könyvből sokkal jobban kiderül ennek háttere; olyan fogalmakkal ismerkedhetünk meg, mint a „Fuck-Truck”, amin a kampusz lánykollégiumaiból szállítják a bulikba a csajokat, és az elit egyetemi klubok felvételi szívatásain kívül abba is belelátunk, miért és hogyan érdemes egy ilyenbe bekerülni, és mennyi hatalom központosul ezekben.
Persze az a tény is kiderül, hogy mennyi munka és kitartás szükségeltetik egy ilyen helyen – de azt hiszem, a hazai elit egyetemek sokkal szimpatikusabbak, minden hibájuk ellenére.
A filmhez képest tehát ez a része ad legtöbbet a könyvnek; ez azonban csak a háttér, maga a facebook-sztori ugyanaz. Aki nem ismerte volna, az megtudhatja belőle, hogyan és miért jött létre a facebook, miért lett sikeres (meglepő módon emögött is a szex van), kik állnak mögötte és milyen harcok folytak/folynak közöttük. Ez már önmagában is érdekes lenne, hiszen a szegénylegényből milliárdossá válás mindenkit érdekel, ez az alapja a legősibb meséknek is – ha meg mindez kapcsolatban van azzal a honlappal, amin nap nap után időnk nagy részét töltjük, már garantált is a siker.
Lerontaná azonban az olvasás élményét, ha a sztori igénytelenül, rosszul lenne megírva, de ez szerencsére egyáltalán nincs így: Mezrich ügyes stílusban fogja meg az olvasót, simulékonyan, a korszellemnek megfelelő nyelvezetet használ – és még a fordítási/korrektúrázási hibák sem zavaróan gyakoriak. Nem Mezrich a legjobb kortárs író, de érti a dolgát: szórakoztató és hiteles, a téma pedig több szempontból is kétségtelenül garantálja, hogy egy pillanatig sem unalmas olvasmány a Véletlenül milliárdos.
Kiadvány:
Ki tudna többet a visszautasíthatatlan bókokról és a szerelmes lélek rejtelmeiről, mint Petőfi Sándor? Minek nevezzelek? - kérdi, és szerelmes tekintetével bebarangolja csodálata tárgyát....
|
Voltak, akik megsértődtek, és voltak, akik a pályatárs elismerését látták abban, amikor Karinthy Frigyes 1912-ben irodalmi karikatúrát rajzolt róluk. ,,Babits Bihály" versei, vagy az Ady költészetét...
|
,,Iszonyúan magyar" - írta saját művéről Móricz, és (újra)olvasva az Úri murit, nem kételkedhetünk abban, hogy megállapítása a mai napig kísért. A közel száz éve született mű vaskos...
|
,,Szeretném, ha szeretnének" - mondja, kéri, könyörgi egy költői hang, ami hamisítatlanul adys. Meglepő, de Ady Endre akkor írta e sorokat, amikor végre elismert, sokak által megbecsült (és...
|
,,Az él igazán, aki másért él"
Timár Virgil vidéki gimnáziumban oktató, tudós szerzetestanár, aki felfigyel a tehetséges, okos Vágner Pista nevű fiúra. A csillogó szemű diák csüng tanára szavain, és amikor Pista anyja...
|
Fordította: Szieberth Ádám
Mennyi minden történhet egy hét alatt?
Richard Russo Pulitzer-díjas szerzőjének frenetikusan vicces regénye ifjabb Hank Devereaux életének egyetlen, balul elsült hetét követi végig.
Devereaux az angol tanszék kelletlen vezetője...
|
Caroline O'Donoghue
Fordította: Vándor Judit
Az egyetemista Rachel egy könyvesboltban dolgozik, itt találkozik Jamesszel, akivel rögtön megtalálják a közös hangot. A szikrázóan intelligens fiúval hamarosan lakótársak lesznek, és ezzel...
|
A halálnak van humorérzéke
Kár, hogy csak MOST kezdek rájönni, hogy alapjában véve jópofa nő lehetett az anyám.
KÁR, hogy csak most kezdem IRIGYELNI, amiért annyira BÁTRAN élt, ahogyan én sose mertem. DE JÓ VOLNA ÚJRAKEZDENI,...
|
Balázs Béla, az elismert, sikerei csúcsán járó író egy éjszakai lokálban megismerkedik egy fiatal nővel, akinek nem tud ellenállni. A mindent elsöprő vonzalom hatására a meggyőződéses...
|